Cel mai ieftin produs alimentar, covrigul „cel de toate zilele“, ajunge la vânzări de 1 mld. lei. Reţeta? Scumpiri şi expansiune. Un covrig costă acum 2 lei, dublu faţă de anii de dinainte de pandemie şi de patru ori mai mult decât acum un deceniu
În ultimii 10-15 ani, covrigăriile şi patiseriile au devenit destinaţia zilnică pentru micul dejun sau prânz pentru tot mai mulţi români, motiv pentru care şi numărul acestor unităţi a crescut puternic atât în urbele mari, cât şi în oraşele mici şi medii.
♦ Chiar şi aşa, el rămâne unul dintre cele mai ieftine produse alimentare, fiind văzut de mulţi drept o alternativă mai ieftină la mic dejun.
În ultimii 10-15 ani, covrigăriile şi patiseriile au devenit destinaţia zilnică pentru micul dejun sau prânz pentru tot mai mulţi români, motiv pentru care şi numărul acestor unităţi a crescut puternic atât în urbele mari, cât şi în oraşele mici şi medii. La nivel naţional, sunt câteva mii de astfel de localuri, conform estimărilor ZF, care situează această piaţă la cel puţin 1 mld. lei.
La un preţ mediu de 2 lei, asta ar însemna că anual în România se vând 500 de milioane de covrigi, adică 25-30 de covrigi de persoană pe an Doar că aceste businessuri nu vând doar atât, ci şi pateuri, plăcinte, sendvişuri pizza sau cafea, produse cu preţuri mai mari de 2 lei.
Chiar şi aşa, astfel de alimente sunt văzute de români drept o alternativă mai ieftină la mic dejun sau chiar prânz, fapt ce face ca la multe businessuri de profil să fie coadă zi de zi, indiferent de oră, uneori numărul de persoane care aşteaptă depăşind 20-30. Astfel, mizând pe volume mari şi preţuri relativ mici, a ajuns cel mai ieftin produs alimentar, covrigul „cel de toate zilele“, la vânzări de 1 mld. lei. Reţeta? scumpiri şi expansiune.
Un covrig costă acum 2 lei, dublu faţă de anii de dinainte de pandemie şi de patru ori mai mult decât acum un deceniu. Chiar şi aşa, el rămâne unul dintre cele mai ieftine produse alimentare, în contextul în care un mic dejun în oraş, cu tot cu cafea, poate ajunge la 50-80 de lei de persoană. Acest model de business a făcut ca piaţa covrigăriilor să ajungă la pragul de 1 mld. lei vânzări mai repede ca alte sectoare alimentare, precum pastele sau cerealele pentrul micul dejun, arată datele ZF de la compania de cercetare Euromonitor. Aceste pieţe sunt unele unde lupta se dă între branduri mari, unele locale, unele internaţionale. În piaţa covrigăriilor, numele sunt exclusiv autohtone.
Cei patru jucători mari - reţelele Gigi, Matei, Petru şi Luca - au afaceri de peste 750 mil. de lei cu 250 simigerii. În umbra celor mari s-au dezvoltat şi multiple alte afaceri care au ajuns între timp la 5-10 sau chiar 15 unităi. Sara Pretzel, Crosta, Patiseria Tineretului ori Simigeria Ioan sunt doar câteva exemple dintr-o piaţă extrem de efervescentă şi fragmentată.
Urmărește Business Magazin
![](https://cnt.m.ro/c.gif?id=22438315&pid=341)
Citeşte pe zf.ro
Citeşte pe mediafax.ro
Citeşte pe Alephnews
Citeşte pe smartradio.ro
Citeşte pe comedymall.ro
Citeşte pe prosport.ro
Citeşte pe Gandul.ro
Citeşte pe MediaFLUX.ro
Citeşte pe MonitorulApararii.ro
Citeşte pe MonitorulJustitiei.ro
Citeşte pe zf.ro